Ivana Chmel Denčevová
Připravuji a moderuji pořady pro Český rozhlas Plus a Dvojka.
Na Plusu připravuji a moderuji pořady Jak to bylo doopravdy, Hovory a jednou měsíčně v sobotu Historie Plus, na Dvojce připravuji seriál Osudové ženy.
Vystudovala jsem filozofickou fakultu, obor historie – český jazyk. Nejprve jsem působila v komerčních médiích a od roku 2001 pak v rozhlasové stanici Český rozhlas 6 – Rádio Svobodná Evropa.
Kromě jiných se specializuji na témata z historie, a to především z oblasti soudobých dějin. Tématu českého undergroundu jsem se také badatelsky věnovala ve své rigorózní práci, kterou jsem obhájila v roce 2013 na FF UK.
Stála jsem u projektů, jako bylo Svobodně k 60. výročí zahájení vysílání rozhlasové stanice Rádia Svobodná Evropa (2011), či „krylovského“ roku v Českém rozhlase (2014).
Jsem spoluautorkou knih, které navazují na rozhlasové cykly: Tváře undergroundu (2012), Fenomén Karel Kryl (2014) a Rozděleni železnou oponou (2015).
Všechny články
-
Seriál 30 případů majora Zemana už lidem nic neříká. Ani to nebylo přesvědčivé, myslí si historik
Hned na začátku potřebovala propaganda divákům sdělit, že už v Československu nemáme policisty nebo prvorepublikové četníky, ale „příslušníky“.
-
Seriál 30 případů majora Zemana výrazně pokřivil naši minulost, naznačuje historik
Komunistická propaganda představovala seriál jako kriminální žánr, ale šlo jen o propagandu.
-
Dobré filmové řemeslo se u majora Zemana dostalo do vleku lží, připomíná historik Michal Stehlík
Domácí nepřátelé podporoval podle tehdejšího vedení státu hlavně ten zlý Západ. Ve stejném duchu postupovali i tvůrci politického seriálu 30 případů majora Zemana.
-
O natáčení 30 případů majora Zemana rozhodovalo vnitro. I režiséra vybral ministr, říká historik
V lednu roku 1976 se objevil na televizních obrazovkách seriál 30 případů majora Zemana. Ve skutečnosti šlo o čistou manipulaci a propagandu.
-
Zuřivý reportér Kisch zaplatil vysokou cenu za to, že sloužil režimu, říká historik
Přezdívku „zuřivý“, kterou novinář a literát Egon Ervin Kisch získal, byla odrazem jeho emocemi překypující povahy.
-
Díla zakázaných autorů se sem za totality pašovala. Estébáci se infiltrovali a škodili, říká badatel
O distributorech nelegálních tiskovin a roli StB mluví s historikem a badatelem Janem Schovánkem Ivana Chmel Denčevová.
-
Zákon na ochranu lidově demokratické republiky se stal gilotinou, míní historik Tůma
Zákon č. 231/1948 Sb. na ochranu lidově demokratické republiky vlastně symbolizuje komunistické Československo. Na jeho podkladu byly odsouzeny tisíce lidí.
-
Filmový magnát Miloš Havel se snažil uhrát, co mohl. Kolaborantem ale určitě nebyl, míní publicistka
Film okouzlil nejen diváky, ale také vedení totalitních států. Dobře si totiž uvědomovali, jaký je v nich propagandistický potenciál – a dělali to nacisté i komunisté.
-
Radši si vzala jed, než aby zradila lidi zapojené do Anthropoidu: Osudové ženy: Marie Moravcová
Dobrovolná sestra Červeného kříže. Před Mnichovem pomáhala lidem „bez domova“ a po Mnichovu se hned zapojila do odboje. Ubytovala Gabčíka s Kubišem.
-
Karel IV. sice nebyl otevřený antisemita, přesto židovské obyvatelstvo zneužíval, říká historička
Karlu IV. se někdy předhazují jeho údajně antisemitské postoje, ale jak to bylo doopravdy?
Stránky
- « první
- ‹ předchozí
- …
- 4
- 5
- 6
- 7
- 8
- …
- následující ›
- poslední »