Ivana Chmel Denčevová
Připravuji a moderuji pořady pro Český rozhlas Plus a Dvojka.
Na Plusu připravuji a moderuji pořady Jak to bylo doopravdy, Hovory a jednou měsíčně v sobotu Historie Plus, na Dvojce připravuji seriál Osudové ženy.
Vystudovala jsem filozofickou fakultu, obor historie – český jazyk. Nejprve jsem působila v komerčních médiích a od roku 2001 pak v rozhlasové stanici Český rozhlas 6 – Rádio Svobodná Evropa.
Kromě jiných se specializuji na témata z historie, a to především z oblasti soudobých dějin. Tématu českého undergroundu jsem se také badatelsky věnovala ve své rigorózní práci, kterou jsem obhájila v roce 2013 na FF UK.
Stála jsem u projektů, jako bylo Svobodně k 60. výročí zahájení vysílání rozhlasové stanice Rádia Svobodná Evropa (2011), či „krylovského“ roku v Českém rozhlase (2014).
Jsem spoluautorkou knih, které navazují na rozhlasové cykly: Tváře undergroundu (2012), Fenomén Karel Kryl (2014) a Rozděleni železnou oponou (2015).
Všechny články
-
Tvrdý protižidovský postup na Slovensku požadoval od nacistů tehdejší ministr vnitra
Ministrem vnitra loutkového válečného Slovenského státu a vůdce polovojenských Hlinkových gard byl Alexander Mach.
-
Beneš byl slabý člověk, ale myslel si, že je Goliáš, uvažuje politolog Pithart
Jen dva paragrafy má zákon, kterému se říká Lex Beneš, a ve kterém se píše, že se Beneš zasloužil o stát. Jestli šlo o správný krok, odpovídá pořad Jak to bylo doopravdy.
-
Emanuel Moravec a Lída Baarová: Kolaborovali s nacisty záměrně?
Nikdy nesuď člověka za jeho činy, pokud jsi nebyl na jeho místě, píše se v Talmudu. Stejnou moudrostí se řídí Stanislav Motl.
-
Historik: Spiknutí proti císaři Františku Josefovi? Byli to jen neorganizovaní mladí vlastenci
V posledním desetiletí 19. století, v době habsburské monarchie byli Češi přesvědčení, že jejich postavení národa má být výrazně silnější, hlavně jiné.
-
Poválečné tresty za „kolaboraci vleže“ byly přísnější k ženám než mužům, zdůrazňuje historička
Na příkladu žen, včetně hereček Adiny Mandlové a Lídy Baarové, se ukazuje, jak složitá byla doba po konci války. S historičkou Evou Janečkovou hovoří Ivana Chmel Denčevová.
-
Nebýt Maxe Broda, nemáme ani Franze Kafku. Měl totiž celou pozůstalost spálit, připomíná historik
Jaký byl Franz Kafka, nejznámější pražský německy píšící spisovatel? Odpoví Jak to bylo doopravdy Ivany Chmel Denčevová.
-
Politika a sport: Mohl hokejista Bóža Modrý vyhrát svůj zápas s komunisty?
Bóža Modrý – tak fandové hokeje říkali hokejistovi-brankáři Bohumilu Modrému (1916–1963). Jeho popularita byla mimořádná. Hokej totiž k Česku tak nějak patří.
-
Byli husité boží bojovníci, nebo lapkové?
Husitství není pouze součástí jisté historické epochy, ale tématem, které se i v současnosti stává polemickým. Jakou roli sehráli v našich dějinách? A proč byli využíváni?
-
Politika a sport: Matthias Sindelar nebo Matěj Šindelář? Slavný rakouský fotbalista měl české kořeny
Zní to trochu jako z Cimrmana, ale prý je to pravda: nejúspěšnější rakouský fotbalista byl Čech. Mattias Sindelar se původně jmenoval Matěj Šindelář a pocházel z Jihlavska.
-
Politika a sport: Byly olympijské hry v Berlíně v roce 1936 pro československé sportovce svátkem?
Olympijské hry jsou nejen sportovní soutěží, ale také symbolem ideálů, které přinášejí od dob antiky. I sport se ale dostával do vleku politických událostí.
Stránky
- « první
- ‹ předchozí
- …
- 2
- 3
- 4
- 5
- 6
- …
- následující ›
- poslední »