Narodila se do kulturně orientované a umělecky činné pražské rodiny. Od dětství se aktivně věnovala hudbě, tanci a divadlu. Zkušenost se snímky Andreje Tarkovského, Ingmara Bergmana, Federica Felliniho nebo Wima Wenderse ji ale nakonec dovedla k filmu. V roce 2005 zakončila studium filmové scenáristiky, dramaturgie a režie na FAMO. Její absolventský snímek Mikrosvěty získal několik cen na studentských filmových festivalech, byl oceněn i Cenou nadání Hlávkových. Ve studiu filmu i divadla následně pokračovala na FFUK. Filmovou a divadelní vědu absolvovala v roce 2013, ve stejném roce odmaturovala na pražské Konzervatoři Duncan Centre.
Od roku 2005 externě spolupracovala s Českou televizí. Jako pomocná režisérka a skriptka se podílela na vzniku řady dokumentárních filmů, jako režisérka a scenáristka krátce působila i v komerčním sektoru (TV Prima, 2012). Jako dramaturg a producent spolupracovala s filmovými festivaly v Česku (Festival dokumentárních filmů v Jihlavě, Festival francouzského filmu) a ve Francii (Aye Aye Film Festival, Cinéma du Réel, Cannes).
V roce 2013 nastoupila do Českého rozhlasu na místo kulturního redaktora se zaměřením na klasickou a alternativní hudbu. V lednu 2016 přijala nabídku podílet se na rozjezdu Kreativního HUBu, inovačního útvaru Českého rozhlasu. Do ledna 2017 působila tamtéž jako kreativní producent. Stála za realizací projektu Karel je King!, který prostřednictvím několika nových formátů, samostatného webového rozhraní i narozeninového eventu připomněl 700. výročí narození Karla IV. Projekt byl nominován na Křišťálovou lupu a poprvé v rozhlasové historii i na prestižní mezinárodní cenu Rose d´Or. Jako producentka se výrazně podílela také na pilotní podcastové sérii Českého rozhlasu, projektu Zhasni! pro Radio Wave.
Láska ke kultuře i sklon samostatně myslet a tvořit ji od ledna 2017 opět přivedly k výkonu novinářské profese. Na stanici Vltava tři roky působila jako kulturní publicista se zaměřením na literaturu. Do pořadu Mozaika přispívala především rozhovory s českými a zahraničními tvůrci a publicistickým zpracováním aktuálních literárních fenoménů a témat. Jako autorka a moderátorka se pravidelně podílela na vltavském kulturním magazínu ArtCafé, spolupracovala také na programové řadě Divadelních Reflexí. Čtyři roky následně jako dramaturg, autor a moderátor připravovala profilový rozhovor stanice, pořad Vizitka, do něhož zvala osobnosti ze všech oblastí kultury.
Miluje umění, život, své přátele a rodinu. Váží si všech přímých a nezáludných lidí, kteří se navzdory stavu věcí snaží vnášet pozitivní impulsy do kulturního, mediálního i veřejného prostoru.
Všechny články
-
Etapa stalinismu má na vývoj naší společnosti stále vliv, říká Jiří Padevět
Místa, události a osobnosti, které utvářely podobu hlavního města Československa v letech 1948-1956 sleduje v knize nazvané „Průvodce stalinistickou Prahou" Jiří Padevět.
-
Klíčem k lidskému životu je touha. Judith Hermannová představuje povídkovou sbírku Lettipark
Autorka na Pražském divadelním festivalu německého jazyka uvedla český překlad své nejnovější knihy Lettipark, jejímž jádrem je motiv lidského přibližování a vzdalování se.
-
Nenič, nelámej. Poselství Šiktancova Tance smrti nově předává i hudební skladba
Karel Šiktanc je výraznou postavou české poválečné poezie. Zhudebnit text Šiktancovy poémy Tanec smrti se rozhodl skladatel Michal Vejskal a sbormistr Lukáš Prchal.
-
Revoluce vře stále pod povrchem a rituál je dobrý způsob, jak to krotit
17. listopadu vrcholí v Praze multižánrový festival 100 roků satiry. Den boje za svobodu a demokracii připomene satiricko-karnevalovým průvodem.
-
Mé vzpomínky. Vycházejí kompletní paměti otce prezidenta Václava Havla
Osud této pozoruhodné osobnosti nyní můžeme zblízka sledovat v knize „Mé vzpomínky", která vyšla jako desátý svazek Edice Knihovny Václava Havla.
-
Evička. Novela inspirovaná deníkem puntičkářské matky
Prvorepublikové deníkové zápisky jedné puntičkářské a úzkostlivé matky inspirovaly Zuzanu Říhovou k napsaní svého prvního románu.
-
Naše politická reprezentace vyrábí satiru sama, ukazuje festival 100 roků satiry
Dokážeme si my Češi ze sebe dělat legraci a upozorňovat na své chyby? Jaký význam má v dnešní době politická satira? Podobné otázky klade pražský festival Sto roků satiry.
-
Miroslav Horníček. Legenda, která by v sobotu 10. listopadu oslavila sto let
Herec, spisovatel, dramatik, režisér, výtvarník, fotograf, glosátor, skvělý komik i moderátor. Tím vším byl plzeňský rodák Miroslav Horníček.
-
Digitální technologie nás ovládají. Málokdo ale ví, co se děje za oponou, říká Jussi Valtonen
Rozvoj moderních technologií nebo komplikovanost partnerských vztahů. I to jsou témata, která v románu Oni nevědí, co činí, otevírá neuropsycholog Jussi Valtonen.
-
Proč nechytili masového vraha Josefa Mengeleho? Málo hledali, říká francouzský prozaik Olivier Guez
Jak je možné, že neblaze proslulý osvětimský lékař Josef Mengele po třicet let unikal spravedlnosti? I to je otázka, kterou si ve svém románu klade prozaik Olivier Guez.