Co dělám v rozhlase:
V Českém rozhlase České Budějovice v současné době pracuji jako redaktor publicistiky. Mám na starosti magazín Vltavín, podílím se na pořadu Přímá řeč a připravuji publicistické příspěvky. Slyšet mě ale můžete i v živém vysílání.
Před rozhlasem:
Rádioví posluchači z jihu Čech znají můj hlas z dnes už neexistujícího Eldorádia, z něhož jsem odešel v roce 2006, abych se na osm let stal novinářem v Deníku. Tam jsem podrobně poznal především Českokrumlovsko a Pošumaví. Věnoval jsem se tématům otáčivého hlediště, protipovodňových opatření, komunální politiky, ale i historických událostí tohoto regionu.
V různých rádiích jsem už pracoval dohromady jedenáct let a novinařina mi pak vstoupila do života jako zajímavá změna, ale i zásadní životní zkušenost. Jenomže voda není krev a papír není éter. Časem mě to začalo táhnout zpět do vysílacího a nahrávacího studia, a tak jsem se přihlásil na konkurz do českobudějovického Českého rozhlasu.
Co mě baví:
Jsem vyznavačem poctivé folkové a country hudby, melodického rocku, fotografování a počítačové grafiky. Je spoluautorem hudebního projektu Bohemiano, pro který skládá hudbu a částečně texty.
Všechny články
-
Školu v Letech obsadili v květnu 1945 němečtí uprchlíci a vojáci. Učitel musel do bytu po žebříku
Obec Lety u Písku je známá bývalým koncentračním táborem a likvidací vepřína. Ale o událostech, ke kterým v obci došlo na konci druhé světové války, se vůbec nemluví.
-
Rostlina, která je po celém světě známá jako kamélie, dostala jméno podle českého misionáře Kamela
České země daly světu pár obecně rozšířených slov. Třeba taková kamélie. Má jméno brněnského rodáka Jiřího Josefa Kamela, jehož přitahovaly přírodní vědy i duchovní služba.
-
Hamry, tedy kovárny na vodní pohon, vznikaly v Čechách od 14. století. Daly jméno řadě míst
Od pradávna využívali lidé hnací sílu vodního živlu. Voda poháněla mlýnská kola, ale hojně se jí využívalo také v hamrech. Hamernictví má u nás tradici již od 14. století.
-
Každý obchod handlířů z Trhových Svinů, kteří skupovali dobytek, se musel zapít v hospodě
V městečku Trhové Sviny na Českobudějovicku působilo před druhou světovou válkou až 59 úředně oprávněných handlířů. Obcházeli vesnice a skupovali hovězí a vepřový dobytek.
-
Císař Josef II. byl praktický a spořivý, nepotrpěl si na luxus a přehnané ceremonie
S vládou Marie Terezie a jejího syna Josefa II. jsou spojené velké změny, které dopadly i na jižní Čechy. Reformy byly pragmatické, měly hlavně pomoci obraně monarchie.
-
Už jako dítě byl knihomol a známkoval úkoly spolužákům. Stal se biskupem a nakonec svatým
Když se 28. března 1811 v Prachaticích narodil do punčochářské rodiny Neumannových syn Jan, určitě si nikdo nepomyslel, že je pro něj připravena životní dráha světce.
-
Nepříznivé počasí naši předci odháněli takzvaným zvoněním na mraky. Někde se i práskalo bičem
Zvonění na mraky se říká vyzvánění, jehož účelem bylo odehnat nepříznivé počasí. Tento zvyk má prastaré kořeny ve víře, že zlé přírodní síly lze odehnat velkým hlukem.
-
Putimská brána je stále známá díky písničce, už ale nestojí. Zbořili ji v první polovině 19. století
Víte, kde stála lidovou písní proslavená Putimská brána? V Písku, na rohu dnešních ulic Bakaláře a Fráni Šrámka. Jako jedna ze tří bran tvořila součást městského opevnění.
-
U jihočeské vesnice Švihov se těžila ruda bohatá na stříbro. Těžba skončila kvůli nedostatku horníků
Švihov u Drslavic na Prachaticku je malá vesnička, která je v písemných pramenech poprvé zmiňována v roce 1503. Okolo poloviny 16. století bylo v okolí zřejmě rušno.
-
Zellerinova stráň ve Strakonicích dostala jméno po malíři, své první verše tu psal Čelakovský
Zellerinovou strání se kdysi nazýval pravý břeh Otavy na okraji Strakonic. Jméno místo dostalo po bývalém majiteli Antonínu Zellerinovi, který pocházel z Horažďovic.