Co dělám v rozhlase:
V Českém rozhlase České Budějovice v současné době pracuji jako redaktor publicistiky. Mám na starosti magazín Vltavín, podílím se na pořadu Přímá řeč a připravuji publicistické příspěvky. Slyšet mě ale můžete i v živém vysílání.
Před rozhlasem:
Rádioví posluchači z jihu Čech znají můj hlas z dnes už neexistujícího Eldorádia, z něhož jsem odešel v roce 2006, abych se na osm let stal novinářem v Deníku. Tam jsem podrobně poznal především Českokrumlovsko a Pošumaví. Věnoval jsem se tématům otáčivého hlediště, protipovodňových opatření, komunální politiky, ale i historických událostí tohoto regionu.
V různých rádiích jsem už pracoval dohromady jedenáct let a novinařina mi pak vstoupila do života jako zajímavá změna, ale i zásadní životní zkušenost. Jenomže voda není krev a papír není éter. Časem mě to začalo táhnout zpět do vysílacího a nahrávacího studia, a tak jsem se přihlásil na konkurz do českobudějovického Českého rozhlasu.
Co mě baví:
Jsem vyznavačem poctivé folkové a country hudby, melodického rocku, fotografování a počítačové grafiky. Je spoluautorem hudebního projektu Bohemiano, pro který skládá hudbu a částečně texty.
Všechny články
-
Tvrz Žumberk byla sídlem vladyků, užívala se i jako hospodářská budova. Dnes je tu expozice muzea
Žumberská tvrz na Trhovosvinensku je zajímavá od svého vzniku až po současnost. Sídlo vladyků, kteří měli v přídomku „ze Žumberka“, bylo založeno už v polovině 13. století.
-
Na stanici Velký Pálenec přírodovědci zkoumají ryby, řasy, sinice, ale i houby, ptáky či bezobratlé
Severně od rybníka Velký Pálenec mezi Blatnou a Lnáři na Strakonicku lze u cesty vidět budovu, původně postavenou jako panská hájovna. V roce 1924 zcela změnila využití.
-
Staré kotle na pevná paliva se musí přestat používat. Majitele čekají kontroly, nejprve jen písemné
Od 1. září 2024 platí zákaz provozování starých kotlů na pevná paliva. Netýká se vás? O jaké kotle jde? Co by měl člověk, který kotel dosud nevyměnil, co nejdříve udělat?
-
Dva králové udělili Trhovým Svinům důležité výsady, oba mají sochu na štítu zdejší radnice
Trhové Sviny a okolní region bývaly vyhlášené kamenickou tradicí. Asi nikoli náhodou odtud pocházel i známý budějovický sochař Dietrich, tvůrce Samsonovy kašny.
-
Než se do domácností dostaly ledničky, lidé využívali haltýře. V těch se potraviny chladily vodou
Odedávna lidé chránili potraviny chlazením a nejdostupnějším prostředkem k tomu byla voda. Na vesnicích proto vznikaly drobné stavby, které zachycovaly protékající prameny.
-
Rolník ze Straňan podle pověsti posunul koryto Malše a ubral cennou půdu sousedům z Doudleb
Straňany, které leží jedenáct kilometrů od Českých Budějovic, původně oddělovala od sousedních Doudleb pouze řeka Malše. Název obce vznikl patrně ze slova stráň.
-
Budějovičtí měšťané mohli koupit v dražbě majetek kláštera, mimo jiné i Sokolský ostrov
Když na konci 18. století císař Josef II. nařídil zrušení třetiny klášterů, znamenalo to i konec dominikánského řádu v Budějovicích. Jeho majetek se rozprodával v dražbách
-
Předkové Jana Vondrouše spravovali panství Schwarzenbergů, on po revoluci začal spravovat Krumlov
Jan Vondrouš byl prvním porevolučním starostou Českého Krumlova. Město, které je dnes vyhledávaným cílem turistů, začal vést v době, kdy bylo považováno za neopravitelné.
-
Stavební materiál na kostel v Libíně mezi Ledenicemi a Třeboní vyráběli místní lidé vlastními silami
Vzduchem je dělí asi padesát kilometrů, ve výšce nad mořem čtyři sta metrů a v čase šest století. Jeden na Šumavě, druhý na Třeboňsku. To jsou dva libínské kostely.
-
Školu v Letech obsadili v květnu 1945 němečtí uprchlíci a vojáci. Učitel musel do bytu po žebříku
Obec Lety u Písku je známá bývalým koncentračním táborem a likvidací vepřína. Ale o událostech, ke kterým v obci došlo na konci druhé světové války, se vůbec nemluví.
Stránky
- 1
- 2
- 3
- 4
- 5
- …
- následující ›
- poslední »